Március végén több mint 100 német modellező gyűlt össze Berlinben az 1. Országos Német Járványmodellezési Konferencián. Az esemény egyben a MONID nevű német kutatóhálózat nyitórendezvénye is volt. Ezt a hálózatot azért hozták létre, hogy összefogja az országban a COVID-19 pandémia alatt indult, korábban egymástól izoláltan működő kutatócsoportokat, amelyek az epidemiológiai adatok elemzésével és a járványok matematikai modellezésével foglalkoznak, hogy a jövőben együttműködve, tudásukat és kapacitásaikat egyesítve dolgozzanak. A pandémiát megelőzően ez a kutatási terület szinte tejlesen hiányzott a német tudományos palettáról. A MONID célkitűzéseiben és szervezeti formájában is nagyon hasonlít a Magyarországon már tavaly felállított Egészségbiztonság Nemzeti Laboratóriumhoz, és 2025-ig 15 millió euro szövetségi támogatást kapott, hogy Németország ezen a területen megerősítse kompetenciáit. A konferencia elején a résztvevőket a politika és a tudomány magas rangú képviselői köszöntötték: a Zuse Intézet elnöke, Prof. Christof Schütte, Mario Brandenburg parlamenti államtitkár és a Robert Koch Intézet alelnöke, Prof. Lars Schaade. Mindannyian hangsúlyozták a fertőző betegségek matematikai modellezésének kiemelt fontosságát, mind a járványok előrejelzésében, mind a védekezési intézkedések megtervezésében és kiértékelésében.
![](https://www.eglab.hu/wp-content/uploads/2024/04/monid-1024x522.jpg)
MONID 2023 konferencia csoportkép
A találkozó fókuszában elsősorban a MONID tagjai közötti kapcsolatépítés és a szervezet fejlesztése állt, de négy neves külföldi tudóst is meghívtak, akik plenáris előadások keretében mutatták be jó példaként a saját modellező hálózatukat. Frank Sandmann a stockholmi székhelyű Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) modellező csapatának vezetője ismertette hogyan fejlesztették fel ezt a területet az ECDC-nél a pandémia alatt. Előadást tartott még Mark Jit a szakmában etalonnak számító London School of Hygiene and Tropical Medicine COVID-19 modellező munkacsoportjától, Niki Popper a bécsi Műszaki Egyetemről, aki az osztrák kormányt segítette COVID-19 modellezéssel, valamint Dr. Röst Gergely, az ENL szakmai vezetője. Tárgyalások folytak arról, hogy a jövőben hogyan tudnának jobban együttműködni a különböző országok döntéselőkészítést támogató modellező csapatai, mert a pandémia alatt ez nem igazán működött.